Hvad er energi, hvor kommer den fra og hvordan udnyttes den?
Energien i hestens foder stammer primært fra kulhydrater i form af stivelse (korn og kornholdige produkter) og fibre, samt fedt. Inden hesten kan bruge foderets energiindhold til muskelarbejde skal det omdannes til energiholdige molekyler kaldet ATP (adenosin triphosphat). Da der ikke er ATP nok til mere end få sekunders muskelarbejde inde i selve muskelcellerne er det vigtigt at kroppen er i stand til løbende at danne ATP fra foderets energi som oplagres i forskellige energidepoter i kroppen. ATP dannes af glukose fra stivelsen i hestens foderration. Stivelse nedbrydes enzymatisk i hestens tyndtarm og optages derefter i blodet som glukose. Glukose kan anvendes direkte til ATP produktion i muskelcellerne eller lagres i kroppen som glykogen i enten muskler eller lever. Hestens glykogenreserver er ikke særlig store og mængden af ATP oplagret i musklerne kan kun anvendes til energi til muskelcellerne mens reserver i leveren kan anvendes til kroppens andre funktioner.
Den største energireserve findes i hestens fedtvæv. Overskuds energi fra enten stivelse, fibre eller fedt danner fedtdepoter som hesten ligeledes kan anvende som energi.
På baggrund af den meget dårlige omsætning af ATP fra glykogendepoterne er det fordelagtigt at en stor del af energien stammer fra kroppens fedtreserver der hovedsageligt stammer fra fibre og fedt. Fibre nedbrydes mikrobielt i hestens stortarm og omdannes herfra til triglycerider der er nemt for hesten at optage og anvende som energi.
For at energireserverne i muskler og lever kan anvendes til energi til muskelarbejde skal den igen omdannes til ATP. Dette kan ske på 2 måder.
- Aerob energiomsætning er den mest effektive energiomsætning, hvor kulhydrater og fedt omdannes til ATP. Processen kræver tilstedeværelse af ilt og heste der bevæger sig i et langsomt tempo kan ved hjælp af denne energiomsætning forsynes med ATP i lang tid.
- Anaerob energiomsætning sker når hesten arbejder i et højere tempo og når den aerobe energiomsætning ikke længere kan følge med til at levere energi nok til muskelcellerne. Den anaerobe energiomsætning kræver ikke ilt og er langt fra lige så effektiv som den aerobe energiomsætning.
Ved anaerob energiomsætning er det kun glukose der kan omsættes til ATP. En negativ effekt af denne energiomsætning er, at der ligeledes dannes mælkesyre der gør at hesten hurtigt udtrættes. Ved ophobning af mælkesyre over længere tid kan der ske betydelige skader på muskelcellerne og hesten risikerer at få nyreslag.
Groft sammenlignet kan den aerobe og anaerobe energiomsætning sammenlignes med en hybridbil. Ved korte ture med lave hastigheder anvendes el (aerob energiomsætning). Når der ikke er mere strøm på bilen eller den presses til at yde med højere hastighed slår den over på benzin (anaerob energiomsætning).
Disciplin, arbejdsniveau og fodring
Alt efter hvad hestens anvendes til og hvilket niveau den præsterer på er fodring altid individuelt. Men når nu vi kender til baggrunden for hvordan energien fra foderet bliver brugt kan man forsøge at udforme en plan for den enkelte hest baseret ud fra det.
Heste i vedligehold og let træning har sjældent behov for store mængder stivelse, da de ofte altid arbejder aerobt.
Heste i let træning er de heste der arbejder i et lavt tempo og har derfor ofte kun behov for langsomt frigivende energikilder fra fibre og fedt og ganske lidt fra hurtigt frigivende energikilder så som korn (stivelse). Skovtursheste og heste der går let banetræning ligger under denne kategori men også.
Selvom langdistanceridning ikke kan kategoriseres som ”let ridning” skal de fodres på samme måde, da de udfører langsomt muskelarbejde og dermed forbrænder aerobt.
Selvom ovenstående typer ridning/heste arbejder aerobt og de dermed hovedsageligt forbrænder fibre og fedt er det fortsat vigtigt at de tilbydes kulhydrater fra stivelse, da disse står for 30-40% af energiomsætningen.
Heste i moderat arbejde kræver en større energiforsyning fra hurtige kulhydrater til muskelarbejde end heste i vedligehold/let arbejde. Hestene arbejder i en kombination af aerobt og anaerobt energi hvorfor de samtidig har behov for mere stivelse end heste i let arbejde for at holde glykogenlagrene tilpas fyldte.
Heste i moderat træning er altså heste der veksler mellem at gå i lavt og højt tempo. Dressur-, spring- og militaryheste har behov for både hurtige og langsomme energikilder for at kunne yde maksimalt.
Heste i hårdt og intensivt arbejde yder maximalt muskelarbejde og disse heste basere primært deres energiomsætning på kulhydrater fra stivelse. Disse heste er ofte væddeløbsheste (galop- eller travheste) samt enkelte grene indenfor western, hvor der er fokus på hurtig energi til eksplosivt arbejde. Dog har disse heste stadig behov for fibre og i særdeleshed fedt.
Groft sagt har heste behov for mere stivelse jo hurtigere de arbejder.
Ved længerevarende anaerobt arbejde udtømmes hestens glykogenlagre og hesten bliver træt og musklerne sat til i mælkesyre. Det tager ca. 72 timer at fylde depoterne med glykogen op efter udtømning. For at en militaryhest, der præsterer 3 dage i træk, kan overkomme alle discipliner, er det vigtigt at hestens krop har lært at basere noget af sin energiomsætning på fedt – ellers når den simpelthen ikke at få fyldt glykogenlagrene op inden næste dags konkurrence.
Giver det mening? – military kaldes også 3-dags eventing. Man starter med dressur på dag 1, ridebanespringning dag 2 for til sidst at slutte af med terrændelen. Hestens glykogenlager bliver først rigtig udfordret på 2. og 3. dagen.
Fibre og fedt er vigtige ernæringsmæssige energikilder til ALLE heste
På trods af, at væddeløbsheste skal kunne præsterer i hurtigt tempo og dermed tildeles en betydelig mængde stivelse, betyder det ikke at disse heste ikke bør fodres med fibre og fedt. ALLE heste har behov for fibre for en optimal stortarmsfunktion og derigennem et godt helbred.
Fedt er en energikilde som heste kan vænnes til at anvende – det tager ca. 10-12 uger inden kroppen ”forstår” at forbrænde fedt før den forbrænder kulhydrater fra f.eks. stivelse. Det giver nogle store fordele for hesten i form af bedre og hurtigere restitution, da risikoen for udtømning af glykogenlagrene og dermed mælkesyreophobningen mindskes.
Jo mere hesten anvendes, des flere krav til næringsstoffer
Jo mere hesten arbejder des større behov for næringsstoffer – herunder energi, protein samt vitaminer og mineraler.
Nedenfor et skema over hestens behov for næringsstoffer i forhold til arbejdsniveau.
|
Vedligehold
|
Let arbejde
|
Moderat arbejde
|
Hårdt/intensivt arbejde
|
Energi (FE/dag)
|
5,2 FE
|
6,5 FE
|
7,8 FE
|
10,4 FE
|
Råprotein (g/dag)
|
700
|
820
|
980
|
1300
|
Calcium (g/dag)
|
30
|
33
|
36
|
39
|
Fosfor (g/dag)
|
20
|
22
|
24
|
26
|
Magnesium (g/dag)
|
10
|
11
|
12
|
13
|
Kobber (mg/dag)
|
110
|
130
|
170
|
190
|
Selen (mg/dag)
|
1,9
|
2,2
|
2,8
|
3,1
|
E-vitamin (IE/dag)
|
1.000
|
1.000
|
1.500
|
2.000
|
Kilde: Den store foderbog. Nanna Luthersson. Tallene er baseret på en 500 kg. hest i normal foderstand.
Som det fremgår af skemaet ovenfor fordobles hestens behov på mange næringsparametre fra heste i vedligehold til heste i hårdt/intensivt arbejde. Det sætter store krav til de foderblandinger man vælger at fodre sin hest med og i nogle tilfælde må man tilfører ekstra i form af et tilskud.
B-vitamin er et vandopløseligt vitamin som hesten selv danner i stortarmen. Produktionen af B-vitaminer er betinget af et sundt og velfungerende stortarmsmiljø. Heste i hårdt/intensivt arbejde indtager ofte mindre mængder stråfoder og er derudover ofte udsat for flytninger i forbindelse med konkurrencer som kan udløse stressreaktioner der gør hesten egenproduktion af B-vitamin dårlig. Heste der ofte er med til konkurrencer bør derfor altid tildeles B-vitaminer som samtidig også kan afhjælpe appetitløshed.
Proteiner er vigtige for hesten – men ikke på grund af energien
Udnyttelsen af protein som energikilde er meget ringe. Proteiner er på trods vigtige i forhold til optimal muskelsætning og -funktion for heste i arbejde.
Proteiner består af lange kæder af aminosyrer der alle har hver sin funktion. Der eksisterer 20 aminosyrer og 10 af dem kan hesten ikke selv danne (essentielle aminosyrer) hvorfor de skal tilføres via foderet. De essentielle aminosyrer findes i stor stil i bælgplanter (lucerne og soja) og ligeledes i græs. Mangler blot én aminosyrer i kæden for at danne et protein, går proteinet tabt.
Proteiner indgår i rigtig mange forskellige forbindelser herunder enzymer og hormoner samtidig med at de indgår i opbygning af muskulatur.
Elektrolytter – altid til heste i arbejde
Elektrolytter er mineralsalte der er vigtige for at opretholde væskebalance i blodet for derigennem at sørge for velfungerende kropsfunktioner. Hesten mister dagligt elektrolytter via sved, afføring, urin og gennem udånding. Salte er ioner, der opløst i vand, kan lede elektricitet - elektrolyt- og væskebalance er derfor essentielle i forhold til muskelsammentrækninger og overførsel af nerveimpulser.
Heste taber omkring 10 gram elektrolytter pr. liter sved. En hest på 500 kg. der arbejder i trav og galop i en time taber omkring 5-7 liter sved i timen – afhængig af vejret kan der ske svedtab på op mod 10-12 liter i timen.
Om sommeren kan sved ses med det blotte øje – det er dog ikke alt sved som hesten taber i løbet af en time der kan ses, idet der sker en fordampning der er medvirkende til at nedkøle hesten så den ikke overopheder. Det samme sker om vinteren – hesten kan sagtens svede mere end der kan ses på grund af fordampning.
Heste der arbejder anbefaler vi altid bliver tildelt et afstemt elektrolyttilskud – uanset årstid. Det er sjældent at heste dør af dehydrering men det er samtidig også usædvanligt at heste overdoseres med elektrolytter – især hvis man fodre efter henvisningerne og er bevidst omkring på hvilket niveau hesten arbejder.
Svedsondring kan ses både når hesten arbejder men det ses også på varme dage med høje temperaturer. Det kan derfor også være nødvendigt for heste der ikke nødvendigvis arbejder, at blive tildelt elektrolytter for at øge væskeindtaget.
Opsummering:
- Energien i foderet stammer primært fra kulhydrater og fedt
- Kulhydrater nedbrydes til glukose
- Glukose omdannes til ATP molekyler
- ATP anvendes til muskelarbejde med det samme eller oplagres i muskel- eller levervæv som glykogen
- Energien frigives ved enten aerobt eller anaerobt arbejde
- Valg af foder til præstationsheste afhænger af disciplin og aktivitetsniveau
- Fedt og fibre er vigtig for alle heste
- Den største energireserve er fedtvæv
- Proteiner er vigtige byggesten for kroppen og essentiel for optimal muskelfunktion
- Husk elektrolytter til heste i arbejde
Kilder:
- Feeding Performance Horses: Feeding Performance Horses - Kentucky Equine Research (ker.com)
- PC Horse
- Den stor foderbog: Nanna Luthersson
- Feeding horses for performance: Feeding Horses for Performance – The Horse